Vedci v Argentíne prišli s prevratným objavom. Našli zmasakrované kosti glyptodonta, dávneho pásavca, ktorý žil približne pred 20 000 rokmi. A prečo ide o pozoruhodný nález? Má totiž významný vplyv na naše chápanie interakcií medzi človekom a prehistorickou megafaunou.
![](https://www.zaujimavysvet.sk/wp-content/uploads/2024/07/Glyptodon_Riha2000.jpg)
Glyptodont bol od hlavy až po päty zakrytý hrubým pancierom (dlhým 1,5 metra), vďaka čomu tvarom pripomínal korytnačku. Bol však zložený z doštičiek z kostí, ako väčšina pásavcov. Na chvoste mal hrbolčeky a bol často zakončený hrotom, čo mohol používať ako smrtiaci nástroj. Väčšina jeho stravy však pozostávala z rastlín, zdochlín alebo hmyzu.
![](https://www.zaujimavysvet.sk/wp-content/uploads/2024/07/Glyptodon_sculptuur_gemaakt_door_Jaap_Roos.jpg)
Časť kostry glyptodonta sa našla na brehu rieky Reconquista v argentínskom regióne Pampean (neďaleko Buenos Aires). Vďačíme za to najmä paleoantropológovi Miguelovi Delgadovi a tímu z univerzity v La Plate. Tí miesto starostlivo zdokumentovali, pričom vytvorili podrobné fotografie a trojrozmerné skeny pozostatkov. Ich analýza odhalila 32 zreteľných znakov na kostiach, pričom na niektorých našli prierez v tvare písmena V, ktorý sa zvyčajne spája s používaním nástrojov.
Podľa Delgada nejde o náhodné známky. Naopak, dôkazy poukazujú na zámerné masakrovanie zvierat ľuďmi. Štúdia vylúčila možnosť, že by tieto výrazné ryhy spôsobili mäsožravce alebo prirodzené zvetrávanie. Na základe zistení dospeli k záveru, že prví ľudia pravdepodobne zmasakrovali tohto mohutného 600-kilogramového tvora, pričom z jeho panvy a chvosta vybrali značné množstvo mäsa.
![](https://www.zaujimavysvet.sk/wp-content/uploads/2024/07/r_dz-g_aldi.jpg)
Delgado uviedol, že ide o mimoriadne zaujímavý objav. Hoci zatiaľ nenašli žiadne nástroje, je potrebné si uvedomiť, že vykopali len malú oblasť danej lokality. Je možné, že vokolí sa nachádzajú ďalšie dôkazy, vrátane ľudských nástrojov.
A čo je na celom náleze najlepšie? Jeho potenciál posunúť naše chápanie interakcií človeka a megafauny v Južnej Amerike. Tento dôkaz by mohol posunúť známe obdobie spolužitia ľudí a týchto obrovských tvorov približne o 6 000 rokov. Zároveň má potenciál ponúknuť nový pohľad na životný štýl a lovecké praktiky prvých obyvateľov regiónu.
Tento pozoruhodný nález podčiarkuje zložitý vzťah medzi prvými ľuďmi a obrovskými zvieratami, ktoré sa kedysi potulovali po Zemi. Zároveň otvára nové možnosti skúmania v paleoantropológii a archeológii. Ak vás zaujímajú informácie na tému vývinu ľudskej rasy, nezabudnite si prečítať náš predošlý článok!