Okrem farby vlastnej dúhovky, prípadne čísla označujúceho dioptrie o svojich očiach možno veľa neviete. Veľa informácií, ktoré sa k nim viažu sú mätúce alebo dokonca úplne mylné.
Zaujímalo vás niekedy ako to je s modrými očami, žmurkaním alebo s ľuďmi, ktorí sú farboslepí? Mnoho ľudí považuje zrak za samozrejmosť, ale tak to vôbec nie je. Ide o jeden z najdôležitejších a zároveň najvzácnejších zmyslov, ktoré máme. To je aj dôvod prečo by sme si o nich mali povedať viac. Niektoré informácie vás možno ohromia. A nezabudni si zrak chrániť slnečnými okuliarmi, prípadne špeciálnymi okuliarmi pohlcujúcimi žiarenie napríklad z mobilných zariadení.
Modré oči neobsahujú modrý pigment
![selective focus photo of person's eye iris and eye pupil](https://www.zaujimavysvet.sk/wp-content/uploads/2024/03/dixtkhqwfwo.jpg)
Ak máte modré oči, nie je to preto, že by vaša dúhovka obsahovala modrý pigment, v skutočnosti modrá farba pochádza zo štruktúry samotného oka.
Dúhovka sa skladá z dvoch častí – prednej (stróma) a zadnej (epitel). Stróma sa skladá z bezfarebných kolagénových vlákien. V prípade, že obsahuje melanín – dúhovka bude hnedej farby (melanín absorbuje svetlo), ak melanín neobsahuje, výsledkom sú modré oči.
Hovorí o tom Tyndallov efekt. Žiadne svetlo nie je absorbované, a tak sa rozptýli. To znamená, že modré oči budú trochu inak vyzerať pri vysokej intenzite svetla a pri šere.
Oči dospelého človeka nemajú rovnakú veľkosť ako dieťaťa
![baby in pink shirt lying on white textile](https://www.zaujimavysvet.sk/wp-content/uploads/2024/03/tynzeqehmk.jpg)
Keď sa narodíme naše oči nie sú plné formované – rovnako ako rastú zvyšné časti nášho tela, zväčšujú sa aj naše oči. Oko dieťaťa má približne 66%-nú veľkosť oka dospelého človeka. Najintenzívnejší rast je do obdobia dvoch rokov. Približne v čase puberty sa rast zastavuje.
Za deň žmurkneme približne 14 tisíckrát
![closeup photo of person](https://www.zaujimavysvet.sk/wp-content/uploads/2024/03/t809jj6r9ka.jpg)
Frekvencia žmurkania je individuálna, no môžeme povedať, že v priemere je to asi 15-krát za minútu. Za predpokladu, že váš spánok trvá 8 hodín denne, je to 900-krát za hodinu a 14 400-krát za deň. Aký zmysel má žmurkanie? Muži a ženy žmurkajú približne rovnako často, ale napodiv ženy, ktoré užívajú antikoncepciu, žmurkajú podstatne viac ako ženy, ktoré ju neužívajú (informácia vychádza z reálnej štúdie). Ženy, ktoré neužívali antikoncepciu žmurkali 14,9-krát za minútu, ženy, ktoré užili tabletku, žmurkali 19,6-krát za minútu. Ide o medicínsku záhadu.
Skenovanie sietnice je bezpečnejšie ako skenovanie odtlačkov prstov
![girl in pink crew neck t-shirt smiling beside girl in pink t-shirt](https://www.zaujimavysvet.sk/wp-content/uploads/2024/03/fj8xr7gidgo.jpg)
Skenovanie sietnice nie je žiadnou novinkou. Začiatky sa datujú už do 80-tych rokov minulého storočia, ale existuje hneď niekoľko dôvodov, pre ktoré nie je táto metóda tak široko používaná – zaradiť niekoho do systému je veľmi zdĺhavý proces, takisto je zdĺhavý a veľmi komplexný aj proces snímania sietnice, kde je potrebných viacero snímok.
Prečo je ale táto metóda považovaná za bezpečnejšiu? Odtlačok prsta môže byť ťažké získať v prípade, že si niekto popáli alebo poleptá kožu, prípadne môže prísť o obe ruky. Sietnica zväčša zostáva nezmenená. Skladá sa z krvných ciev, ktoré vytvárajú jedinečný vzor pre každého človeka. Dokonca aj jednovaječné dvojčatá majú rozdielne sietnice!
Akú funkciu má žmurkanie?
![woman leaning on white table](https://www.zaujimavysvet.sk/wp-content/uploads/2024/03/f2ar0lttvai.jpg)
Žmurkanie nemusí mať význam iba pri “rozotieraní” sĺz a prirodzeného ochranného maziva po našej rohovke. Štúdia z Japonska hovoria o tom, že počas žmurkania si môže náš mozog oddýchnuť. Ide o spôsob, kedy na chvíľu stráca obraz, aby sa následne mohol lepšie sústrediť a orientovať. To je aj dôvod prečo unavení ľudia žmurkajú častejšie.
Nie je pravda, že by farboslepí ľudia videli čiernobielo
Možno si ešte aj dnes niekto myslel, že farboslepí ľudia vidia svet okolo seba ako starý film v televízii. Nie je však pravda, že by videli len odtiene sivej (existuje aj taká forma, ale je extrémne zriedkavá). Väčšina farboslepých ľudí farby vidí, len nie celé spektrum, prípadne vidia iné odtiene.
Najbežnejšou formou farbosleposti je červeno-zelená farbosleposť.